ТРАНСФОРМАЦІЯ МОЛОДІЖНОГО РИНКУ ПРАЦІ УКРАЇНИ В УМОВАХ ПОВНОМАСШТАБНОЇ ВІЙНИ: ТЕНДЕНЦІЇ 2021–2025 РР. - Мельник, Maryna (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. У статті проаналізовано особливості та закономірності трансформації молодіжного ринку праці України в умовах повномасштабної війни у 2021–2025 рр. Військова агресія Росії у поєднанні з довготривалими наслідками пандемії COVID-19 зумовила глибокі демографічні, міграційні та макроекономічні зміни, що суттєво трансформували умови формування попиту і пропозиції праці, зокрема для молоді. За цих умов молодіжний ринок праці формується як сегмент підвищеної вразливості, що потребує комплексного аналізу для формування ефективної державної політики зайнятості. Мета. Метою дослідження є виявлення особливостей і закономірностей трансформації молодіжного ринку праці України під впливом повномасштабної війни та обґрунтування основних викликів його розвитку в сучасних умовах. Матеріали та методи. Методичну основу дослідження становлять статистичний, порівняльний, структурний і динамічний аналіз на основі офіційних статистичних даних українських та міжнародних організацій. У процесі дослідження проаналізовано зміни чисельності молоді, рівнів зайнятості, безробіття, економічної неактивності, неформальної зайнятості та частки молоді, яка не працює, не навчається і не підвищує кваліфікацію (NEET). Застосовані методи дозволили оцінити вплив демографічних втрат, вимушеної міграції, скорочення економічної активності та структурних змін попиту на працю на становище молоді на ринку праці. Результати. У статті виявлено регіональні та галузеві дисбаланси у сфері зайнятості та попиту на робочу силу. Встановлено, що війна суттєво погіршила умови входження молоді на ринок праці: скоротилася зайнятість, посилилася конкуренція за вакансії, а найбільші втрати спостерігаються в регіонах, що зазнали бойових дій, та у галузях, які традиційно забезпечують зайнятість молоді. Показано, що попит на працю змістився у бік робітничих, технічних і сервісних професій, тоді як значна частка молоді орієнтована на офісну, креативну та дистанційну зайнятість, що зумовлює поглиблення структурних дисбалансів. Доведено, що зниження рівня зареєстрованого безробіття не відображає реального покращення ситуації, оскільки супроводжується скороченням робочої сили, посиленням міграційних процесів, мобілізацією та зростанням неформальної зайнятості. У дослідженні обґрунтовано необхідність реалізації післявоєнної політики, спрямованої на відновлення статистичного забезпечення ринку праці, підтримку молоді категорії NEET, розвиток професійної та дуальної освіти, стимулювання формальної зайнятості та узгодження системи освіти з потребами ринку праці. Перспективи. Перспективи подальших досліджень полягають у поглибленому вивченні механізмів подолання структурних дисбалансів молодіжного ринку праці, розробленні інструментів інтеграції молоді у формальний сектор зайнятості, а також у формуванні ефективної післявоєнної політики зайнятості з урахуванням регіональних та галузевих особливостей.