ШТУЧНИЙ ІНТЕЛЕКТ ЯК ІНСТРУМЕНТ ЮРИДИЧНОЇ КОМУНІКАЦІЇ: ЛІНГВІСТИЧНО-ПРАВОВИЙ АСПЕКТ - Мись, Тетяна Іванівна (Сучасна доктрина права, 2026)
Вступ. Цифровізація юридичної практики та розвиток штучного інтелекту (ШІ) призводять до появи нових форм створення та комунікації юридичних текстів, що впливає на лексичний, стилістичний та комунікативний рівні правової мови. Метою дослідження є виявлення особливостей трансформації юридичної мови під впливом ШІ, оцінка переваг і ризиків ШІ‑генерації юридичних документів та розробка рекомендацій щодо збереження точності, стилістичної коректності та етичних стандартів. Об’єктом дослідження є процес створення та інтерпретації юридичних текстів, а предметом – вплив ШІ на юридичну мову та комунікацію. У роботі застосовано реалістичні методи: кейс-аналіз практичних прикладів (судові рішення, рекомендації Міністерства цифрової трансформації та Міністерства юстиції, автоматизовані консультації, чат-боти), порівняльний аналіз текстів ШІ і юристів, а також системний підхід для інтеграції лінгвістичних, юридичних та етичних аспектів. Проаналізовано сучасні способи використання ШІ для створення позовів, договорів, аналітичних довідок та консультацій, оцінено вплив на точність термінології, стилістичну адекватність та ризики спрощення мови. Результати показують, що ШІ підвищує продуктивність юристів, швидкість обробки документів та доступ до правової інформації, водночас створює ризики втрати юридичної строгості, некоректного використання термінів та порушень етичних норм. Українська практика, зокрема справа № 240/14153/24 Верховного Суду України [1] та рекомендації щодо відповідального використання ШІ, підтверджують необхідність поєднання технологій із контролем людини. Дослідження обґрунтовує комплексний підхід до застосування ШІ у юридичній практиці, що забезпечує точність, зрозумілість та надійність юридичних документів у цифрову епоху. Подальші дослідження можуть зосередитися на кількісному аналізі ШІ-генерованих текстів у різних галузях права.