ОРГАНІЗАЦІЙНО-ПРАВОВІ АСПЕКТИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ТРАНСПАРЕНТНОСТІ ЯК БАЗОВОГО ПРИНЦИПУ ПРОЗОРОГО ЛОБІЮВАННЯ В СИСТЕМІ ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ - Легенький, Микола Іванович (Сучасна доктрина права, 2026)
Вступ. Обґрунтоване значення транспарентності як структуроутворюючого принципу системи лобіювання та визначено, що саме транспарентність стає практичним інструментом забезпечення підзвітності й підконтрольності влади, ефективності взаємодії громадян та державних інститутів а також запобігання корупції та зловживанням. Мета. Теоретико-правове осмислення транспарентності як базового принципу інституціоналізації прозорого лобіювання в системі публічного управління та визначення основних напрямів її організаційно-правового забезпечення. Матеріали і методи. Використовувалися формально-юридичні та порівняльно-правові методи у поєднанні з методами тлумачення та прогнозування а також загальнонаукові методи аналізу, синтезу, узагальнення та класифікації. Результати. Здійснено теоретико-правове дослідження транспарентності як принципу лобіювання шляхом порівняльного аналізу понять «транспарентність», «відкритість», «публічність», «підзвітність» та визначення їх зв’язку з лобіюванням а також порівняльний аналіз понять «лобіювання» та «лобізм». На підставі вказаних аналізу та узагальнення сформульоване авторське формулювання дефініції транспарентного лобіювання. Сформовано структуру системи організаційно-правових механізмів забезпечення транспарентності лобіювання шляхом віднесення до неї інституційних механізмів обліку суб’єктів лобіювання, інформаційно-звітних механізмів, процедурних механізмів відкритості прийняття рішень та контрольних і наглядових механізми, які в цілому покликані забезпечувати відкритість, контрольованість та підзвітність взаємодії між суб’єктами лобіювання та органами публічної влади. Перспективи. Визначення транспарентності у сфері лобіювання як інтегративної характеристики відкритості, публічності та підзвітності публічної влади дозволяє розглядати її в якості ключового принципу інституціоналізації та правового регулювання лобіювання. Сформульовані перспективні напрями удосконалення організаційно-правових механізмів забезпечення транспарентності лобіювання, що є необхідною умовою формування легітимного й прозорого механізму представництва інтересів у системі публічного управління.