ШТУЧНИЙ ІНТЕЛЕКТ У ПРАВОМЕТРІЇ: ФРАКТАЛЬНА АРХІТЕКТУРА ПРАВОВИХ СИСТЕМ ТА СИСТЕМНА РЕСУРСОМЕТРІЯ ЮРИДИЧНИХ ПРОЦЕСІВ - Кравчук, Світлана Миколаївна (Сучасна доктрина права, 2026)
Вступ. Цифрова трансформація правової сфери актуалізує потребу в міждисциплінарних підходах до аналізу правових систем. Традиційні інструменти юридичної науки не забезпечують кількісної оцінки складності нормативних конструкцій і ресурсних витрат юридичних процесів. Синтез математичних методів, теорії складних систем та штучного інтелекту відкриває можливість для формування нової методологічної парадигми – цифрового правознавства. Мета. Розробити теоретико-методологічні засади впровадження штучного інтелекту в правометричні дослідження на основі концепції фрактальної архітектури правових систем та системної ресурсометрії юридичних процесів. Матеріали і методи. Застосовано методи фрактального аналізу, системного підходу, ресурсометрії та синергетики. Використано концептуальний апарат теорії складних самоорганізованих систем, теорії фракталів Мандельброта, а також аналітичні, прогностичні та оптимізаційні методи машинного навчання. Правову систему досліджено як ієрархічну нормативну структуру з властивостями самоподібності та масштабної інваріантності. З позицій теорії права задіяно концепції нормативності, системності права та правового регулювання: норма права розглядається як базовий структурний елемент фрактальної ієрархії, а правовідносини – як динамічний вимір системної взаємодії між суб’єктами в межах визначеного нормативного простору. Результати. Обґрунтовано концепцію правової системи як складної фрактальної структури. Запропоновано фрактальну розмірність законодавства як кількісний індикатор його системної складності та ентропійного навантаження. Розроблено методологію системної ресурсометрії, що охоплює часові, фінансові, кадрові, інформаційні, адміністративні та когнітивні ресурси. З точки зору теорії права встановлено кореляцію між рівнем правової визначеності норми та її фрактальною розмірністю: колізійні й бланкетні норми демонструють підвищені значення ентропійного навантаження, що підтверджує їх дестабілізуючий вплив на системну когерентність правопорядку. Визначено функції ШІ в правометрії та обґрунтовано практичну значущість моделі для цифрової трансформації правосуддя. Перспективи. Подальші дослідження спрямовані на формування «Метричного права» (Metric Law) як міжнародного стандарту вимірювання ефективності правових систем, а також на практичне впровадження синергетичної моделі фрактального аналізу, ресурсометрії та методів ШІ в системи державного управління та правосуддя України.