МЕТААНАЛІЗ ЯК ОСНОВА МЕТОДОЛОГІЇ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ: ЕНЕРГЕТИЧНИЙ КЕЙС - Зінчук, Тетяна Олексіївна; Валінкевич, Наталія Василівна (Економічна парадигма, 2026)
Сучасний етап розвитку наукового знання характеризується стрімким зростанням обсягів емпіричних досліджень у різних галузях через мілітарний вплив, що породжує проблему фрагментації результатів та ускладнює формування цілісної картини досліджуваних явищ. Особливої актуальності ця проблема набуває у сфері енергетичних досліджень, де накопичено значний масив емпіричних даних щодо ефективності розподіленої генерації, стійкості енергетичних систем, економічної доцільності альтернативних джерел енергії та трансформаційних процесів у галузі в умовах структурних змін і воєнних викликів. За таких умов традиційні методи описового огляду літератури виявляються недостатніми для узагальнення різнорідних, часто суперечливих результатів окремих досліджень, що актуалізує потребу застосування метааналітичних методів як інструменту систематизації наукового знання. Метааналіз як методологія кількісного синтезу результатів незалежних досліджень дозволяє подолати обмеження одиничних емпіричних робіт, підвищити статистичну потужність висновків, виявити приховані закономірності та розбіжності у наявних даних, а також окреслити напрями подальших наукових пошуків. У енергетичній галузі, що перебуває під впливом множинних факторів: технологічних інновацій, регуляторних змін, кліматичних викликів та безпекових ризиків, зумовлених, зокрема, повномасштабною війною росії проти України, застосування метааналітичного підходу набуває особливого значення для обґрунтування управлінських рішень та формування доказової бази енергетичної політики. Незважаючи на зростаючий інтерес до метааналізу як методу наукового пізнання, у вітчизняній науковій традиції бракує системних досліджень щодо специфіки його застосування саме в енергетичній проблематиці, зокрема з урахуванням просторового виміру економічного розвитку електроенергетичної галузі, сценаріїв функціонування енергетичних систем в умовах воєнного стану та формування так званих електроенергетичних островів. Що зумовлює необхідність теоретичного осмислення методологічних засад метааналізу та його адаптації до специфіки енергетичних досліджень. Метою статті є обґрунтування метааналізу як методологічної основи наукових досліджень в енергетичній галузі та визначення особливостей його проведення. Матеріали і методи. Матеріалами дослідження слугували: наукові публікації, присвячені теоретичним і прикладним аспектам застосування метааналізу як методу доказового узагальнення результатів наукових досліджень; праці вітчизняних авторів, що провадять свої науково-практичні дослідження у царині енергетики. У процесі дослідження використано комплекс загальнонаукових і спеціальних методів. Метод узагальнення застосовано для систематизації теоретичних підходів до проведення метааналізу та визначення його ролі у формуванні доказової бази наукових досліджень. Методи аналізу і синтезу використано для дослідження сучасних методологічних підходів та узагальнення результатів проведених досліджень. Метод метааналізу задекларовано як основний інструмент наукових досліджень. Метод порівняльного аналізу використано для зіставлення методологічних підходів до проведення метааналізу в різних галузях. Логічне узагальнення результатів застосовано для формулювання висновків щодо методологічних переваг використання метааналізу, обґрунтування доказового підходу при прийнятті управлінських рішень у сфері розвитку електроенергетичних островів і мікрогрідів. Результати. У результаті дослідження розглянуто підходи до використання метааналізу як інструменту доказового узагальнення результатів наукових досліджень та обґрунтовано його роль у розвитку методології сучасної науки. Визначено основні етапи проведення метааналізу, які охоплюють формулювання наукового питання, встановлення критеріїв включення досліджень, вибір показників величини ефекту, визначення статистичної моделі, оцінювання гетерогенності та перевірку наявності систематичних похибок. Запропоновано узагальнену методологічну схему проведення метааналізу, адаптовану до специфіки досліджень у сфері енергетики, що забезпечує послідовність процедур відбору наукових джерел, статистичного узагальнення результатів та формування доказових висновків. На основі аналізу наукових публікацій визначено методичні особливості застосування метааналізу в різних галузях науки та встановлено можливість його адаптації до дослідження ефективності електроенергетичних островів і мікрогрідів. На прикладі енергетичного кейсу продемонстровано можливості практичного застосування метааналізу для узагальнення результатів досліджень щодо функціонування енергетичних островів в умовах воєнного стану та післявоєнного відновлення. Отримані результати формують методологічне підґрунтя для подальшого використання метааналізу в дослідженнях енергетичної безпеки, розвитку розподіленої генерації та оцінювання ефективності проєктів післявоєнної модернізації енергетичної інфраструктури України. Перспективи подальших досліджень полягають у створенні спеціалізованих баз даних результатів наукових досліджень у сфері енергетики.