ФІНАНСОВІ НАСЛІДКИ ВПРОВАДЖЕННЯ ЦИФРОВИХ ІНСТРУМЕНТІВ В УКРАЇНІ: РЕГУЛЯТОРНА НЕВИЗНАЧЕНІСТЬ ТА КОРПОРАТИВНІ СТРАТЕГІЇ - Литвинов, Anatoly; Литвинов, Yevhenii (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. Глобальне поширення цифрових фінансових інструментів, зокрема криптовалют, активів на основі блокчейну та токенізованих рішень, трансформувало корпоративні фінанси, запровадивши нові механізми ліквідності та канали альтернативного фінансування. Проте в Україні спостерігається критичний розрив між ринковим потенціалом цих інструментів та їхнім фактичним корпоративним впровадженням через регуляторні та структурні бар’єри. Мета. Дослідження має на меті проаналізувати динаміку використання цифрових фінансових інструментів у корпоративному секторі України та визначити вплив регуляторної невизначеності, зокрема ненабуття дії Законом України «Про віртуальні активи», на мобілізацію капіталу та транскордонні фінансові потоки. Матеріали та методи. У роботі використано метод емпіричного аналізу фінансових даних, зокрема зіставлення капіталізації крипторинку з обсягами прямих іноземних інвестицій. Застосовано порівняльний аналіз регуляторного середовища України та Регламенту ЄС про ринки криптоактивів (MiCA). Для виявлення стратегій мінімізації ризиків використано евристичний відбір інформативних кейс-стаді, що охоплюють сектори венчурного капіталу (TA Ventures), інфраструктури блокчейну (Bitfury, Hacken) та фінтех-колаборацій (Unex Bank-Mastercard). Результати. Встановлено, що попри значну капіталізацію крипторинку України (106,1 млрд дол. у 2024 році), цей капітал залишається фінансово неактивним через відсутність чітких правових норм. Регуляторна невизначеність обмежує використання цифрових активів низькоризиковими операційними функціями замість стратегічного фінансування. Доведено, що українські компанії застосовують юрисдикційний арбітраж, переносячи високовартісні операції до стабільних правових юрисдикцій для зниження комплаєнс-ризиків та підвищення конкурентоспроможності на ринках ЄС. Перспективи подальших досліджень. Подальші дослідження мають бути спрямовані на кількісну оцінку економічного ефекту від регуляторних реформ та аналіз корпоративних стратегій інтеграції цифрових інструментів в умовах еволюції фінансової інфраструктури.