АДАПТИВНЕ УПРАВЛІННЯ ТА СТРАТЕГІЧНИЙ ФОРСАЙТ ЕКСПОРТНОГО ПОТЕНЦІАЛУ НАЦІОНАЛЬНОЇ ЕКОНОМІКИ В УМОВАХ ГЛОБАЛЬНОЇ ТУРБУЛЕНТНОСТІ - Тума, Сергій Григорович; Маслак, Марія Володимирівна; Пирогов, Дмитро Леонідович (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. У статті досліджено проблеми та перспективи розвитку експортного потенціалу України в умовах глобальної турбулентності та воєнного стану. Традиційні методи лінійного стратегічного планування є неефективними в середовищі з високим рівнем невизначеності, що вимагає переходу до адаптивного управління та стратегічного форсайту. Національна економіка потерпає від пастки сировинної моделі та критичного кадрового дефіциту, який виступає чинником зниження виробничого потенціалу. Метою є аналіз експортного потенціалу національної економіки через оптику методології стратегічного форсайту та адаптивного управління, виявлення ключових системних бар'єрів (зокрема кадрових та інфраструктурних) та обґрунтування напрямів високотехнологічної трансформації зовнішньої торгівлі, передусім через інноваційні моделі інтеграції вітчизняних оборонних технологій (defense-tech) у глобальні ринки.. Матеріали і методи. Дослідження спирається на методологію стратегічного форсайту, концепцію адаптивного управління та метод каузально-шарового аналізу (CLA) для деконструкції проблем на чотирьох взаємопов'язаних рівнях. Емпіричну базу формують макроекономічна статистика та галузеві аналітичні звіти Національного банку України, Світового банку, МВФ і ПРООН за 2024–2027 роки. Результати. Визначено ключові системні бар'єри експортної діяльності, де кадровий дефіцит виступає кореневим атрактором, що поглиблює логістичні та інфраструктурні проблеми. Обґрунтовано необхідність відходу від екстенсивної сировинної моделі до економіки високої доданої вартості на базі інновацій згідно з Національною експортною стратегією до 2030 року. Особливу увагу приділено ініціативі «Build with Ukraine», яка забезпечує інтеграцію українського сектора defense-tech у глобальні ринки через інноваційні моделі спільного виробництва у країнах-партнерах. Доведено ефективність проактивного інституційного підходу, лібералізації жорстких валютних обмежень та створення єдиного координаційного центру підтримки експортерів. Перспективи. У подальших наукових дослідженнях доцільно зосередити увагу на масштабуванні ініціативи «Build with Ukraine» за межі військового сектора на високотехнологічний цивільний експорт та продукцію подвійного призначення. Крім того, перспективним є вивчення процесів інституціоналізації постійно діючих платформ стратегічного діалогу для безперервного сканування горизонту на глобальних ринках.