ОРГАНІЗАЦІЙНІ ЗАСАДИ ВПРОВАДЖЕННЯ СИСТЕМ ЕЛЕКТРОННОГО ДОКУМЕНТООБІГУ В ОБЛІКОВИХ ПІДСИСТЕМАХ ДЕРЖАВНОГО СЕКТОРУ - Абдінова, Діана Джаванширівна (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. Цифрова трансформація публічного управління зумовлює необхідність перегляду підходів до формування та використання облікової інформації, що актуалізує роль електронного документообігу в державному секторі. Електронний документ в сучасних умовах перестає бути лише технічним носієм даних і набуває значення системного елемента цифрової облікової інфраструктури, здатного забезпечити ідентифікацію, простежуваність та контроль об’єктів бухгалтерського обліку. Водночас відсутність уніфікованих методичних підходів до ідентифікації таких об'єктів з використанням метаданих електронних документів знижує аналітичну цінність облікових систем та ефективність фінансового контролю. Мета. Метою дослідження є наукове обґрунтування методичних та організаційних засад ідентифікації об’єктів бухгалтерського обліку в умовах функціонування систем електронного документообігу в державному секторі. Матеріали і методи. Матеріалами дослідження слугували: 1) нормативно-правові акти України та Регламент ЄС eIDAS, що регулюють електронний документообіг, довірчі послуги та бухгалтерський облік у державному секторі; 2) наукові праці вітчизняних та зарубіжних авторів з проблем цифровізації обліку, автоматизації облікових процесів та управління даними. У процесі дослідження застосовано методи аналізу та синтезу (для вивчення нормативної бази та наукових підходів), порівняння (для зіставлення української та європейської практик), системний підхід та логічне моделювання (для обґрунтування ролі метаданих та розробки пропозицій щодо вдосконалення облікових засад). Результати. У статті доведено доцільність розгляду електронного документа як багатовимірного інформаційного об’єкта, що поєднує зміст господарської операції з набором структурованих цифрових атрибутів - метаданих. Обґрунтовано, що саме метадані забезпечують однозначну ідентифікацію об'єктів обліку, фіксацію часових параметрів, зв’язок між учасниками операцій та інтеграцію з інформаційними системами фінансового контролю. Запропоновано концептуальні напрями вдосконалення методичних засад обліку, що включають: формалізацію ролі електронного документа та його метаданих у процесі ідентифікації, стандартизацію обов'язкових метаданих, впровадження подієво-орієнтованої моделі формування облікової інформації, визначення єдиного життєвого циклу електронного документа та посилення інтеграції інформаційних систем (СЕД, бухгалтерських, казначейських, податкових). Реалізація цих заходів сприятиме підвищенню прозорості, достовірності та аналітичної спроможності бухгалтерського обліку в державному секторі. Перспективи. Перспективи подальших досліджень полягають у розробці деталізованих галузевих стандартів метаданих для різних видів первинних документів, а також у створенні методик практичного впровадження подієво-орієнтованої моделі обліку з використанням інструментів штучного інтелекту для автоматизованого контролю та аналізу фінансових операцій у єдиному цифровому середовищі публічного управління.