МОДЕЛЮВАННЯ МАТЕРІАЛЬНО-ВАРТІСНОЇ СТРУКТУРИ ЕКОЛОГІЧНО ЗБАЛАНСОВАНОЇ ГАЛУЗЕВОЇ СТРУКТУРИ ЕКОНОМІКИ - Онищенко, Андрій Михайлович; Остапенко, Олександр Петрович (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. Економіки низки країн, що зазнають економічних трансформацій, потребують особливої уваги в питаннях ціноутворення та оплати продуктів екологічного сектора. Це складний комплекс проблем, який справляє принциповий вплив на макроекономіку, особливо стосовно рівня інфляції. У цьому аспекті інвестиційні еколого-економічні проекти залежать від адекватної побудови цінового простору. В таких умовах важливим аспектом економіки у сфері пом’якшення наслідків зміни клімату та адаптації до них є визначення економічної цінності кліматичних умов як природних ресурсів, природних послуг та їх адекватної ціни. Правильне врахування ціни ресурсів дозволить більш обґрунтовано визначити економічну ефективність альтернатив соціально-економічного та технологічного розвитку, кліматичної політики та її інструментів. Наприклад, розвивати енергетику, яка базується на вугіллі та пов’язана зі збільшенням викидів парникових газів або форсувати енергозбереження, одним з наслідків якого є зменшення впливу на глобальний клімат. Обґрунтування збалансованих темпів та пропорцій соціально-економічного розвитку в процесі аналізу економічної системи суттєво пов’язано з аналітичним дослідженням інформації, що відображає кількісні взаємозв’язки між галузями. При цьому важливо, щоб аналіз був міжгалузевим, який поєднує всі цілі розвитку економічної системи. Міжгалузеві системи в такому розумінні слугують засобами для здійснення такого дослідження. Мета. Будучи об’єктом аналізу, міжгалузева інформація описує галузі економіки з погляду їх взаємозв’язку в єдиному економічному комплексі. Але таке уявлення про міжгалузеву інформацію досить невизначене. Якщо розглядати галузі як відокремлені підсистеми економіки з притаманними їм господарськими, технологічними, матеріально-речовими та вартісними структурами виробництва, то виникає питання: чи всі взаємозв’язки галузей є об’єктом міжгалузевого аналізу і якщо ні, то чим зумовлено звуження цієї множини? Для відповіді на це питання недостатньо вивчення лише структури виробництва або міжгалузевих зв’язків. Необхідно також знати цілі аналізу. Вплив цілей аналізу на структуру міжгалузевої інформації здійснюється переважно через наявні засоби аналітичних досліджень. Структура інформаційних масивів повинна бути узгодженою з вимогами, обумовленими процедурами їх перетворення. Цілі міжгалузевого балансу, будучи сформульованими, певною мірою визначають і відповідні засоби. Слід, однак, враховувати динаміку взаємодії цілей та засобів. Вона полягає в тому, що певний рівень розвитку засобів дозволяє досягти відповідних цілей. Ускладнення цілей висуває нові вимоги до засобів та слугує джерелом їх розвитку. Таким чином, постає необхідність реалізації системного, комплексного аналізу взаємозв’язку між галузями економічної системи на базі дослідження багатоцільових аспектів економічного розвитку. Економічний результат від керуючих впливів у системі моделей визначається через розв’язання задач розвитку тих підсистем, на які прямо або опосередковано спрямовані ці впливи, що потребує додатково враховувати фактор динамічних змін основних економічних показників. Матеріали і методи. Інформаційну базу дослідження складають аналітичні матеріали Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, Державного комітету статистики України науково-дослідних установ та вузі; монографічні дослідження та статті вітчизняних і зарубіжних авторів, матеріали науково-практичних конференцій, збірники, дані річних звітів, інформаційних та аналітичних бюлетенів, тижневиків, наукові дослідження та публікації розміщені в мережі Internet, методичні та аналітичні матеріали й документи міжнародних організацій ООН, міжурядових організацій ЮНЕП, ЮНЕСКО, ОЕСР, а також законодавчі та нормативні акти з питань політики охорони навколишнього природного середовища України та інших держав. Методологічною основою статті є системний підхід до аналізу еколого-економічної взаємодії, розвинутий у працях вітчизняних та зарубіжних вчених. При дослідженні галузевої структури економіки – метод „витрати-випуск”, магістральну теорію балансових моделей, елементи теорії агрегування. Зважаючи на економічний характер дослідження, застосовано елементи економічної теорії, мікро-, макроекономіки, міжнародної економіки. Екологічна складова покликала необхідність застосування знань з основ екології, концепції сталого розвитку, охорони довкілля та природокористування. Результати. У статті досліджено методологічні засади моделювання матеріально-вартісної структури екологічно збалансованої галузевої структури економіки в умовах сталого розвитку. Обґрунтовано доцільність використання динамічних міжгалузевих еколого-економічних моделей типу «витрати–випуск» для аналізу взаємозв’язків між галузями виробництва та природоохоронної діяльності. Розглянуто пряму та двоїсту динамічні моделі Леонтьєва–Форда, що відображають узгодженість матеріально-речової та вартісної структури валового продукту з урахуванням процесів забруднення довкілля та його очищення. Проведено аналіз траєкторій розвитку рівноважних цін і валових випусків за різних припущень щодо динаміки доданої вартості. Показано, що зростаючим траєкторіям прямої моделі відповідають спадні траєкторії двоїстої моделі, що обґрунтовує новий напрям досліджень — динамічну теорію двоїстості в еколого-економічних системах. Перспективи. Отримані результати можуть бути використані при формуванні економічної та кліматичної політики, а також у процесі прогнозування структурних змін економіки.