БАР’ЄРИ ЩОДО ЗМЕНШЕННЯ «ENERGY EFFICIENCY GAP» ДЛЯ ПІДПРИЄМСТВ КОНДИТЕРСЬКОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ В УМОВАХ 2022–2025 РР. - Ладижинський, Ілля Вікторович (Економічна парадигма, 2026)
Вступ. Повномасштабне збройне вторгнення 2022 р. кардинально змінило умови господарювання для підприємств кондитерської промисловості України. Класична теорія «energy efficiency gap» (EEG), сформована Jaffe & Stavins (1994), Sorrell et al. (2004) та IEA (2007) в умовах мирного часу, виявилась нездатною пояснити нову конфігурацію бар’єрів для інвестицій в енергоефективність, породжених збройним конфліктом. За даними World Bank (2024), в Україні, частка промислових підприємств, що реалізували ЕЕ-заходи, скоротилась з 27,4% (2019–2020 рр.) до 8,3% (2022–2023 рр.). Мета. Авторська класифікація та ранжування бар’єрів EEG для підприємств кондитерської промисловості України в умовах 2022–2025 рр. з ідентифікацією принципово нових бар’єрів, відсутніх у класичній теорії, та розробкою системи ранжування на основі Інтегрального індексу пріоритетності (ІІП). Матеріали і методи. Дослідження базується на: (1) авторському польовому опитуванні 14 підприємств кондитерської та харчової промисловості різного масштабу (малі — 3, середні — 8, великі — 3) та регіонів (безпечні, прифронтові, деокуповані) у 2023–2024 рр.; (2) методі Delphi із залученням 8 незалежних галузевих експертів; (3) аналізі звітів World Bank Ukraine Enterprise Survey (2024), ЄБРР Energy Efficiency Ukraine Report (2023), USAID/DOBRE (2023); (4) систематизації класичних підходів Sorrell et al. (2004) та Thollander & Ottosson (2010). Питома вага бар’єрів визначена методом попарного порівняння. Результати. Ідентифіковано 12 груп бар’єрів, три з яких є принципово новими для наукового дискурсу: воєнно-безпековий (19,7%), енергосистемний (16,2%) та кадрово-мобілізаційний (6,8%). Сукупна питома вага нових бар’єрів — 59,3% пояснювальної сили EEG, що майже вдвічі перевищує аналогічні показники для мирного середовища ЄС (38–42%). Критичним залишається фінансово-інвестиційний бар’єр (23,4%). Розроблена система ранжування за ІІП = В × Ч × (1 + СП/5) виявила екстремальний пріоритет воєнно-безпекового бар’єру (ІІП = 25,0) та критичний — фінансового (20,0) й енергосистемного (18,5). Порівняльний аналіз підтвердив: жодна з класичних теорій EEG не описує бар’єрів, породжених активним збройним конфліктом. Перспективи. Подальші дослідження мають бути спрямовані на адаптацію розробленої класифікації для суміжних галузей харчової промисловості, розробку конкретних механізмів державної підтримки подолання критичних бар’єрів у рамках програм повоєнного відновлення України, а також на формування «воєнно-конфліктного модуля» як самостійного теоретичного доповнення до класичної теорії EEG.